ПАНІКА ЯК ПСИХОЛОГІЧНИЙ ФАКТОР ІНФОРМАЦІЙНОЇ НЕБЕЗПЕКИ ОСОБИСТОСТІ - Kabantseva, A.; Panchenko, O. (Психологія та особистість, 2020)
Стаття присвячена розвитку паніки особистості в умовах інформаційної турбулентності. Розкрито провокуючі чинники виникнення паніки, її перебіг. Розглядається таке поняття, як «інформаційна паніка», а також наводяться ефективні методи попередження панічної поведінки. Розглядаючи паніку як феномен різних наук, зазначено, що остання розвивається в результаті наявності загроз фізичного, морального, психологічного і економічного збитків для людини. Особливість розвитку паніки при інформаційній небезпеці полягає у виникненні великого кола припущень негативних наслідків подій у майбутньому. Авторами визначені внутрішні (тип нервової системи, характерологічні особливості, психічний статус) і зовнішні (вид виховання у дитинстві, внутрішньо-сімейний клімат, загальна соціально-психологічна атмосфера у суспільстві) фактори розвитку паніки. Надається детальне пояснення до кожного фактору. Серед основних причин виникнення паніки в більшості випадків виявляються такі фактори як-от: інформаційно-психологічна неготовність, унікальність кожної екстремальної ситуації, слабкість раціональних дій, наявність емоційно-нестійких осіб. Паніка формує нестійкій, непередбачуваний стан психіки людини, викликаний інформаційним впливом, що тягне за собою ряд неадекватних вчинків, і в основі такого явища лежить інформаційно-психологічна турбулентність. Яскравим прикладом розвитку паніки стала нещодавня об’явлена в світі пандемія COVID-19 і погіршена епідемічна обстановка в нашій країні, що безумовно стали новим серйозним викликом для нашого суспільства. Комплексність попередження і розвитку паніки ґрунтується на таких принципах як-от: причино-діагностичний (своєчасна діагностика і моніторинг стану психічного здоров’я), емоційно-поведінковй (формування відповідної стресостійкої поведінки), медико-психологічний (організація відповідної медичної і психологічної допомоги), інформаційно-компетентний (підвищення інформаційної компетен- ції), суспільно-культурний (розвиток інформаційно-психологічної культури).